E-Ehitus, kui e-riigi uus edulugu
![](https://ehitusleht.ee/wp-content/uploads/2023/05/8b500ec8e86fde52ed2cd30f3fb04a56-960x640.jpg)
E-riigi, infoühiskonna idee muutus Eestis kuumaks 1990. aastate keskel. Mission oli seejuures lihtne: digitaristust peab saama riigi osa, mitte selle lisand. E-valimised, e-residentsus, elektrooniline allkirjastamine, digilugu, jne – pea 30 aastat hiljem on Eestlaste jaoks saanud riigi digiteenused tavapäraseks. E-riigi edusammud on muutnud kõigi meie elu mugavamaks, kiiremaks ja efektiivsemaks. Rahvusvaheliselt hellitatakse meid kui: “Silicon Valley of Europe”.
Nüüdseks on jõudnund digitaristu arengud jõudsalt ka ehitussektorisse. Valminud on uus ehitisregister, ehitusluba saab taotleda (digitaalse) BIM mudeli põhjal, arendatakse digikaksikut, toetust jagatakse nii ehituse e-hüppe, kui ka e-ehituse platvormi arenguks. Riik investeerib miljoneid, et arendada ehitussektorile vajalikku digitaristut.
Telli uudiskiri ja saadame sulle kord nädalas ülevaate Ehituslehe olulisematest lugudest.
Uus EHR, BIM-põhine ehitusloa taotlemine
Pea aasta tagasi kolis EHR vanalt arhitektuurilt uuele. Uuenduste hulka kuulus nii uuele menetluskeskkonnale üleminek kui ka kogu mahuka ehitisregistri andmebaasi vanast süsteemist uude kolimine. Uus EHR annab võimaluse tuleviku arendusteks, mida vana EHRi arhitektuur ei lubanud. Sealhulgas võimaldab uus arhitektuur ka BIM-põhist ehitusloa taotlemist.
BIM on viimasel ajal muutunud keskmisest suuremate projektide puhul Eesti ehitussektoris tavapäraseks. BIMi kasutamine aitab ehitusvaldkonna ettevõtetel säästa aega tööprotsesside läbiviimisel ning tõsta projektide kvaliteeti, sest info digitaalne töödeldavus ning seostatus mudelites vähendab oluliselt vigade tekkimise võimalusi.
Seejuures on projektdokumentatsiooni tehniline kontroll (vastavus planeeringutele, seadustele/normidele) üks aeganõudvamaid ja vearohkemaid tegevusi ehituslubade menetlemise käigus. Kui mõni projekti osa vajab parandamist, tuleb kooskõlastajatel uuendatud versioon jälle täies mahus läbi vaadata.
Probleemi ressursse raiskav mõju on arvestatav, sest Eestis menetletakse rohkem kui 12 tuhat ehitusluba ja üle 8600 kasutusloa aastas. BIM- põhine loamenetlus võimaldab lühendada ehitusloa menetlemise protsessi läbi ehitusprojektide tehnilise kontrolli automatiseerimise. Efektiivsem ehitusloa menetlemise protsess aitab kaasa ehitussektori tootlikkuse tõstmisele, mis on MKM ehitusvaldkonna arendustegevuste laiem eesmärk.
E-ehituse platvorm
Selleks, et sektori tööprotsesse ning infovooge efektiivsemaks muuta, on MKM arendamas e-ehituse platvormi. Platvormi ülesandeks on tagada pidev ja takistusteta ligipääs avalikule ehitusinfole ning võimaldada autoriseeritud isikutel spetsiifilist infot vaadelda, sisestada ja jooksvalt muuta ning täiendada.
E-ehituse platvormi aluseks on seejuures jällegi BIM ehk ehitusinformatsiooni modelleerimine. Platvorm ise infot ei talleta, vaid koondab, näiteks päringu teostamisel, erinevate andmebaaside info üheks tervikuks.
Seejuures saavad erasektori arendajad liidestada oma lahendusi e-ehituse platvormiga ja pakkuda selle kaudu oma teenuseid kõigile kasutajatele. Teenuseid saab jagada läbi nii-öelda marketplace-mudeli abil, kus pakutavate teenuste eest vastutab nende looja, kuid mis on leitavad e-ehituse platvormil, kui peamisel sisenemispunktil ehitise elukaarega seotud teenuste kasutamiseks.
See tähendab, et erasektori ettevõtted, kes on loonud e-ehituse andmetele tuginedes lisandväärtust arenduste näol, võivad anda sellise teenuse avalikuks kasutamiseks teistele ettevõtetele ja organisatsioonidele kas tasuta või tasu eest nö SaaS (Software as a Service) mudelil. Hetkel on platvormiga liitunud 4 ehitustarkvaraga tegelevat ettevõtet, kellest kaks kuuluvad ka Digitaalehituse klastrisse.
Siiski on platvorm veel lapsekingades ning pole ehitussektoris piisavalt kanda kinnitanud – platvormi arendus käib täiel jõul. Lisaks on Next Generation Europe fondist eraldatud 4,5 miljonit eurot E-ehituse platvormi arendamiseks.
Standardid (ÜBN, CCI-EE)
Digiehituses on olulisel kohal ka standardid. Standardid võimaldavad luua ühise keele, mille järgi saab sektor ja riik teha paremat koostööd.
Üheks näiteks saab tuua ÜBNi ehk Ühtsed BIM Nõuded. BIM nõuete sätestamise eesmärk on kirjeldada raamistikku, mis võimaldaks tellijal tõhusamalt juurutada BIM tehnoloogiat ja parimaid tavasid oma lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks. Nõuded on koostatud eesmärgiga ühtlustada mudelprojekteerimise protsessi ja selle väljundeid. Ühtsete BIM nõuetega on võimalik tutvuda siin.
CCI-EE väljatöötamiseks kaasati kogu ehituse elukaare osapooli, kellest mitmed kuulusid ka Digitaalehituse klastrisse. CCI on seejuures lisandiks levinud BIM mudelile, võimaldades teha andmete baasil paremaid otsuseid nii projekteerimise, ehituse, kui ka halduse faasis. Näiteks aitab CCI teha mahuarvestusi, eelarvestamist ning palju muud, kaasates seejuures erinevatest andmebaasidest infot. Viimase CCI-Ee versiooniga saad tutvuda siin.
Tallinna 3D digikaksik
Tallinna digikaksik on platvorm, mis koondab enda alla palju teenuseid ning andmeid, näiteks hoonete ja rajatiste ehitusinfo mudelid (BIM), nende rakendamine ehituse- halduse- ning loamenetluse protsessides, teede monitoorimise andmed teede seisukorra parandamiseks jpt. Praegu olemasoleval 3D linnamudelil on juba ka mitmeid kasutusvõimalusi, seda eelkõige planeeringute valdkonnas. Nõnda valmis ERR-i maja detailplaneeringu avalikuks väljapanekuks hoone ning mõnede planeeringu kihtide näiteks haljastus ja hoonestusala 3D mudelid, mis võimaldab planeeritavat hoonet vaadata keskkonnas kolmemõõtmelisena. Lisaks on teostatud sadama ning Kadrioru piirkonna detailne kaardistus droonidega, millest on loodud reaalsus-pinnamudel (reality mesh), mis võimaldab vaadelda planeeritavat lahendust fotorealistlikus keskkonnas.
Ehituse e-hüpe
Ehituse e-hüpe on rahastusprogramm, mis toetab innovaatiliste digitaalsete tööriistade arendamist ja kasutuselevõttu ehitusvaldkonnas. Kokku jagatakse projektide vahel Next Generation Europe vahenditest 4,5 miljonit eurot. Toetuse omafinantseeringu protsent on 50%. Toetusprogrammi eesmärgiks on kiirendada ehitussektori digitaliseerimist. Esimene taotlusvoor on seejuures juba lõppenud. Kokku jagati toetust 62le projektile, koguväärtuses 2,6 milioni euro eest. Projektid erinesid seejuures oma sisult märgatavalt. Toetust jagati erinevateks tootearenduseks, protsessi- ja organisatsiooni innovatsiooniks ning koolitusteks. Ole ehituse e-hüppega kursis, sest järgmine taotlusvoor avaneb peatselt! Toetusprogrammiga saada kursis olla e-hüpe teemaveebi abil.
Riigi ja Digitaalehituse klastri koostöö
Selleks, et arendada erasektori nõuetele vastavat digitaristut, tuleb ka arendustesse erasektorit kaasata. Ühtse arengu toetamiseks teevad erinevad avaliku sektori osapooled (MKM, RAM, VÄM, TLN, TRAM) Digitaalehituse klastriga tihedat koostööd. Toimuvad iga kuised koordinatsioonikoosolekud, korraldatakse ühisüritusi, jagatakse infot ning arendatakse koostöö läbi uusi digitaalseid lahendusi. Selleks, et ka Sina saaksid olla ehitussektori digitaliseerimisega kursis, siis jälgi Digitaalehituse klastri kanaleid Facebookis ja Linkedinis ning liitu ka uudiskirjaga aadressil: https://digitaalehitus.ee/kuukiri/.
Projekti toetab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.