Viimsi äritüli tulemus: üürilepingu pidi kinnitama kohus ja see tuli kanda kinnistusraamatusse
![](https://ehitusleht.ee/wp-content/uploads/2023/08/887539b4d894cd4ebdd6627dd7616eaa.jpg)
Kaks konkureerivat Hollandi veterinaarravimite tootjat on Viimsis omavahel üürniku ja üürileandja rollis, aga päris tavaline üürisuhe see pole, sest ettevõtete vahelise üürilepingu kinnitas kohus ja kandis selle ka kinnistusraamatusse.
1996. aastal asutas Hollandi veterinaarravimite, toidulisandite ja desinfektsioonivahendite tootja Interchemie Eestisse tütarfirma ja rajas Viimsisse tootmise. Hollandi ettevõtte äripartner ja kohaliku ettevõtte juht oli Veiko Saluste. Ta omas 49% Eesti ettevõttest, aga ka tehase kinnistut.
Telli uudiskiri ja saadame sulle kord nädalas ülevaate Ehituslehe olulisematest lugudest.
Mõne aasta eest läksid äripartnerid tülli, Saluste vabastati juhi kohalt ja Interchemie kaebas ta kohtusse, sest väidetavalt ehitas Saluste Hollandi omaniku teadmata, aga ettevõtte raha eest endale Lasnamäele uut ravimitehast. Saluste väitis, et uut hoonet ehitati Interchemie jaoks ja selle ehitus oli kokkulepitud. Uus tehas asus samamoodi nagu Viimsiski Saluste maal.
Vaidluse ajal müüs Saluste 60% Lasnamäe kinnistut omavast ettevõttest Hollandi firmale Alfasan ja Viimsi tootmise kinnisvara Alfasani tütarfirmale Kepro. Nii sai Interchemiest teise Hollandi ravimitootja üürnik.
Üürnik ja üürileandja asusid omavahelisi suhteid kohtus klattima, aga juuli keskpaigas kinnitas Harju maakohus kompromissi, mille sisuks on osapoolte vahel sõlmitud üürileping.
Leping kehtib ligi 15 aastat ehk 2038. aastani, Interchemie on kohustatud Hollandi konkurendile maksma üüri 25 000 eurot kuus, seejuures on kokku lepitud, et kuuhind tõuseb tarbijahinnaindeksi alusel, aga mitte vähem kui 500 euro võrra aastas.
Sõlmitud kompromissiga lubas Interchemie tasuda üüri ka varasema 14 kuu eest ehk üle kanda koos käibemaksuga 420 000 eurot. Ka peab ettevõte kinnistu omanikule selle aasta lõpuks üle andma või kompenseerima erinevaid tootmisvahendeid, aga ka muruniiduki, turvakaamerad ja konteinerkatlamaja. 22 punktist koosnevas nimekirjas olevate asjade väärtuseks on osapooled leppinud 1,1 miljonit eurot. Kui Interchemie jätab mõne eseme üle andmata, siis peab ta tasuma selle 1,5kordse väärtuse.
Lepingus on ka välja toodud, et kuna tegemist on konkurentidega, siis ei tohi kinnistu omanik ise kinnistut kontrollimas käia, vaid peab seda teenust tellima kindlaksmääratud kinnisvarabüroolt.
Kohus tegi üürilepingu kohta ka märke kinnistusraamatusse.